Dessverre er det barn som sliter med matematikk, og det er ikke deres skyld! Både norske og utenlandske studier har vist at en av årsakene kan være at undervisningen ikke tar hensyn til arbeidsminnet (1, 2).
Norske mattebøker er fulle av distraksjoner som fargerike illustrasjoner og kompliserte oppgavetekster. All denne ekstra informasjonen kan overbelaste arbeidsminnet og gjøre det vanskelig for barna å følge med.
Så hvordan kan du hjelpe et barn som sliter med matematikk? I denne artikkelen redegjør vi for arbeidsminnets betydning i matematikkundervisning. Vi gir deg også konkrete råd og tips om hvordan du kan hjelpe barnet ditt med å mestre mattefaget, og forteller om relevante ressurser.
Hva er arbeidsminnet?
Arbeidsminnet er en type hukommelse som brukes når vi utfører mentale oppgaver som å lese, regne eller løse problemer. Det lar oss midlertidig lagre og manipulere informasjon, slik at vi kan bruke den til å utføre oppgavene mer effektivt.
Arbeidsminnet fungerer som en «mental notatblokk» der vi kan holde informasjon tilgjengelig for oss mens vi arbeider med den. Det er begrenset hvor mye informasjon det kan lagre samtidig.
Hva skjer når arbeidsminnet blir overbelastet
Voksne har kapasitet til å holde fire til syv informasjonsenheter i arbeidsminnet på en gang. I situasjoner hvor vi absolutt ikke kjenner mestring og har problemer med å finne ut hvordan vi skal løse en utfordring, kan forklaringen være at arbeidsminnet er fullt.
Når arbeidsminnet er fullt
Du har sikkert opplevd å få overbelastet arbeidsminnet. Kanskje du var ny på jobben og skulle håndtere nye oppgaver kombinert med nye kollegaer og nerver? Eller du skulle prestere i en idrett og nervene dine tok fullstendig overhånd samtidig som du var på en helt ny arena med mange fremmede som så på deg. Når dette skjer blir det veldig vanskelig å tillegge seg ny informasjon.
Hjernen modnes i ulik takt
Arbeidsminnekapasiteten er ikke ferdig utviklet før i tenårene, og den modnes i ulik takt. Derfor kan en førsteklassing ha arbeidsminnekapasitet som en gjennomsnittlig niåring, mens en annen har arbeidsminnekapasitet som en gjennomsnittlig fireåring.
For at et barn med sent utviklet arbeidsminne skal mestre et fag, er det derfor viktig at undervisningen tar hensyn til arbeidsminnet. Dessverre tar ikke norsk matteundervisning høyde for at det finnes et stort mangfold i barns arbeidsminnekapasitet.
Problemet med norske mattebøker
Helt fra elevene er veldig små forventes det at de skal jobbe utforskende og løse matematiske problemer selv i skolen. Norske mattebøker er fulle av kompliserte opppgavetekster. Tanken er at matematikk blir mer relevant for barna dersom det kan relateres til virkelighetsnære eksempler.
Dessverre er denne tilnærmingen dårlig egnet for mange barn, da den forutsetter både sterke leseferdigheter og god arbeidsminnekapasitet.
Mange farger og figurer kan forstyrre barn som sliter med matematikk
I tillegg har norske mattebøker mange fargerike illustrasjoner som kan være overveldende for arbeidsminnet. Her i Forskerfabrikken har vi tro på at matematikk i seg selv er gøy selv om, eller kanskje nettopp fordi, det er vanskelig.
Det er ikke nødvending med fargerike illustrasjoner for å gjøre faget levende. Den visuelle informasjonen virker mot sin hensikt, og gjør heller at barnets arbeidsminne blir overbelastet.
Arbeidsminnet og mattevansker
Mange forskningsrapporter viser at barn med lav arbeidsminnekapasitet har økt risiko for å utvikle dårlig matematikkforståelse. Det gjelder også norske barn (1). For disse elevene vil mattebøker som er utformet som Multi gi ekstra utfordringer.
En studie fra Canada viser at en undervisningmetode som tar hensyn til arbeidsminnet kan hjelpe også disse barna med å mestre matte. Her ble arbeidsminnevennlig matematikkundervisning sammenlignet med en problembasert undervisning som har mye til felles med undervisningen som foregår i norsk skole (2).
Studien gikk over to år og inkluderte 41 skoler, 193 lærere og 1146 elever på 2. og 5. trinn. Halvpartene av skolene ble trukket ut til å bruke den arbeidsminnevennlige pedagogikken mens resten av skolene fulgte sitt vanlige undervisningsopplegg med mye problemløsning. Sosioøkonomisk status og matematisk nivå i de to gruppene før forsøket startet var tilnærmet lik.
Resultatene viste at elevene som ble undervist i den arbeidsminnevennlige metoden hadde en langt bedre progresjon i matematikk etter to år enn kontrollgruppen. De var også like gode i problemløsning som elevene som hadde fått tradisjonell undervisning. Utviklingen i lesing i samme tidsrom var derimot lik, noe som tyder på at fremgangen var spesifikk for matematikk.
Forskerfabrikkens mattehefter for barn som sliter med matematikk
Forskerfabrikken har utviklet mattehefter som er designet for å hjelpe barn som sliter med matematikk. Våre brøk- og gangehefter er i svart og hvitt og med enkle figurer og minst mulig tekst. I tillegg har vi anstrengt oss for å bare introdusere en eller to nye ferdigheter om gangen. Målet bak utformingen er å ikke belaste arbeidsminnet unødig.
![Forskerfabrikkens mattehefte](https://www.forskerfabrikken.no/wp-content/uploads/2023/02/mattehefte-801x800.jpeg)
Slik hjelper du barn som sliter med matematikk
Her finner du en liste med tips om hvordan du kan hjelpe et barn som sliter med matte, for eksempel når dere gjør lekser:
- Lag strategier for å huske sammen med barnet. Skriv for eksempel opp det dere skal gjøre eller gi lag en huskeliste.
- Tenk igjennom hvilke informasjonsbiter barnet ditt må lære. Introduser bare en til to slike informasjonsbiter om gangen.
- Si at det er helt lov å spørre hvis de har glemt noe.
- Gi beskjeder i korte og presise setninger.
- Gjenta deg selv ofte og vær forberedt på at du må gjenta deg selv. Ikke bli irritert over det.
- Vær bevisst på hvilke ord og begreper du skal introdusere. Forklar dem og snakk om dem sammen.
- Sett ny kunnskap inn i en kjent sammenheng. Gi kunnskapen mening.
- Repeter ofte, og la barnet også repetere hvis de ønsker det.
- Analyser lærebøker, pedagogiske metoder og andre ressurser dere bruker med tanke på arbeidsminnet. Krever de mye av arbeidsminnet? Vil de fungere for elever med lavt arbeidsminne, eller må du ta noen grep? Kan du finne andre alternativer til lærerboka?
Kilder
- Arbeidsminnets betydning for matematikk. En kvantitativ studie av lavt-presterende elever på første trinn. Iris Nordmo Kvammen, Masteroppgave i spesialpedagogikk, UiO, 2017
- A cluster-randomized controlled trial of the effectiveness of the JUMP Math program of math instruction for improving elementary math achievement. T. Solomon, et al, PLOS ONE, 2019
- https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S095947520800077
Detta kan studeras med eye-tracking. Har en master student som tittar på detta i nationella prov før år 10 i matematikk om det finns en skillnad mellan ren text, text med dekorativa bilder och text med representativa bilder, med bruk av eye-tracking.